IV. Etalonvizsga
19.-20. századi magyar és egyetemes művészet és építészet

Az etalon írásbeli vizsga két részből tevődik össze:

- 10 kép felismerése (5 képzőművészeti, 5 építészeti), az alkotó nevének, a mű/épület címének, és helyének és készülési idejének megnevezésével. (Ha nem megy akkor körülírással is lehet töredékpontot szerezni: stílus, ország, évszázad megjelölésével). A feladatra 30 perc áll rendelkezésre.
  
- Két – egy építészeti és egy képzőművészeti – tétel kifejtéséből áll, melyet a tanár jelöl ki. Minden feladatra 30-30 perc áll rendelkezésre. 

Azaz a vizsga teljes időtartama 90 perc.

A képzőművészeti, illetve az építészeti kérdésekre adott válaszokat külön lapokon kérjük beadni.

Minden részfeladatra 10-10 pontot lehet kapni. Összesen tehát maximum 30 pontot.

Részfeladatonként lehet kapni egy-egy osztályzatot (5 pont=2, 6 pont=3, 7-8 pont=4,  9-10 pont=5), majd a három részfeladat (képfelismerés + 2 tétel) átlaga adja ki a végső jegyet.

Az elégséges eléréséhez minden feladattípusból el kell érni minimum 5 pontot (összesen tehát 15 pontot, azaz 50%-ot). Amennyiben valamelyik témánál ez nem sikerül, akkor abból a vizsgát meg kell ismételni. 

Felhasználható irodalom
a 19.-20. századi egyetemes és magyar művészet és építészet etalonvizsgához

Zádor Anna, Klasszicizmus és romantika. Corvina, Budapest, 1976

Werner Hofmann, A földi paradicsom. 19. századi motívumok és eszmék. Budapest, Budapest, Képzőművészeti Kiadó, 1987

Nikolaus Pevsner, Az európai építészet története. Corvina, Budapest, 2014

Kenneth Frampton, A modern építészet kritikai története. TERC, Budapest, 2002

Amy Dempsey, A modern művészet története. Képzőművészeti Kiadó, Budapest, 2003 

Ruhrberg–Schneckenburger–Fricke, Művészet a 20. században. Taschen Verlag–Vince Kiadó, Budapest, 2003

Aknai Tamás, Egyetemes művészettörténet 1945-1980. Dialóg-Campus Kiadó, Budapest-Pécs, 2001

Bellák Gábor - Jernyei Kiss János – Keserü Katalin – Mikó Árpád – Szakács Béla Zsolt, Magyar művészet, Corvina, Budapest, 2015

Beke László – Gábor Eszter – Prakfalvi Endre – Sisa József, Magyar művészet 1800-tól napjainkig. Corvina, Budapest, 2002

(szerk. Hans Knoll), A második nyilvánosság. XX. századi magyar művészet. Enciklopédia Kiadó, Budapest, 2002

Sisa József–Dora Wiebenson, Magyarország építészetének története. Vincze, Budapest, 1998

Papp Júlia – Király Erzsébet, A magyar művészet a 19. században, MTA Bölcsészettudományi Kutatóközpont - Osiris Kiadó, Budapest, 2008

Gellér Katalin, A magyar szecesszió, Corvina, Budapest, 2005

Kopócsy Anna, Képzőművészek Új Társasága, Corvina, Budapest, 2015

Horváth György, A művészek bevonulása, Corvina, Budapest, 2015

Wehner Tibor, Modern magyar szobrászat 1945-2010, Corvina, Budapest, 2010

Kifejtendő témák 
a 19.-20. századi egyetemes és magyar művészet és építészet etalonvizsgában

A tökéletes válaszért 10 pont jár. A válaszban pontot érnek: 
- fogalom tisztázása, mikor, hol, milyen célkitűzésekkel, milyen festészeti metódusokkal dolgoznak, műelemzés
- művészek, műveik említése a hozzátartozó évszámokkal, 
- tágabb környezetben: kritikusok, pártolók, gyűjtők, mecénások-legfontosabb szakirodalom helyes felsorolása

A 19.-20. századi egyetemes és magyar művészet kifejtendő témái

1.	a klasszicista festészet mesterei (David és iskolája, Proudhon, Runge)
2.	a romantikus festészet mesterei (Ingres, Géricault, Delacroix, Delaroche, Friedrich, nazarénusok Rómában) 
3.	a magyar képzőművészet kezdetei (Ferenczy, Balkay, Markó)
4.	a magyar történeti festészet (Madarász, Székely, Orlai, Benczúr, Wagner, Liezen-Mayer)
5.	a modern tájképfestészet (a fontainebleau-i iskola és Paál László) 
6.	preraffaelita mesterek Angliában 
7.	realizmus (Courbet, Millet, Daumier, Manet, Munkácsy, Leibl)
8.	naturalizmus (Bastien-Lepage és magyar követői)
9.	a francia impresszionizmus története (kiállítások, főbb mesterek) 
10.	divizionizmus (neoimpresszionizmus, főbb mesterek) 

11.	szintetizmus, szimbolizmus és a Nabis csoport (Gauguin, Bernard, Denis, Rippl-Rónai) 
12.	Cézanne és Van Gogh művészete
13.	a Nagybányai művésztelep (története, alapítók)
14.	Bécs szecessziós művészete
15.	a magyar századforduló szimbolista festészete (Gulácsy, Csontváry, Gödöllői művésztelep)
16.	a fauve festészet Párizsban, a neósok Nagybányán és a magyar vadak
17.	a német expresszionizmus központjai (Die Brücke – Drezda és Berlin, Der Blaue Reiter - München, Der Sturm - Berlin) 
18.	a kubizmus korszakolása, főbb képviselői 
19.	a Nyolcak csoport története, kiállítói, célkitűzései 
20.	futurizmus (kiáltványok, olasz és orosz művészek)
21.	primitivizmus (kolonializmus) mint elméleti és történeti kérdés 
22.	konstruktivizmus (Malevics, Kassák, Tatlin, Rodcsenko, El Liszickij,)
23.	Bauhaus (Itten, Moholy-Nagy László, Breuer Marcell)
24.	DADA 
25.	szürrealizmus Párizsban és New Yorkban, és a magyar alkotók
26.	Szőnyi és köre, újklasszicista tendenciák
27.	art deco és az új objektivizmusok az 1920-30-as években
28.	a KUT és a Gresham-kör alkotói, esztétikája 
29.	szentendrei művészet a harmincas években 
30.	Európai Iskola 
31.	absztrakt expresszionizmus, tachizmus, informel, action painting
32.	hard edge, colour field, 
33.	pop art 
34.	concept art, fluxus, minimal art és land art
35.	a posztmodern

A 19-20. századi egyetemes és magyar építészet kifejtendő témái

36.	Palladiánus építészet és az angol tájkert – Colen Campbell, Lord Burlington, William Kent 
37.	Klasszicista építészet – John Soane, Percier és Fontaine, Karl Friedrich Schinkel 
38.	Gótizáló romantikus és neogótikus építészet – A. W. N. Pugin, Eugène-Emmanuel Viollet-Le-Duc, Friedrich von Schmidt 
39.	Rundbogenstil és neoreneszánsz építészet – Charles Barry, Gottfried Semper, Theophil Hansen 
40.	Vasszerkezetes építészet az 1770-es évektől 1900-ig – Joseph Paxton, Henri Labrouste, Gustave Eiffel 
41.	Az Art Nouveau, Jugendstil és szecesszió építészete – Victor Horta, Antoni Gaudí, Otto Wagner 
42.	Amerika építészete az 1880-as évektől az 1950-es évekig – Henry Hobson Richardson, Louis Sullivan, Frank Lloyd Wright 
43.	Európa építészete a 20. század első felében – Walter Gropius, Ludwig Mies van der Rohe, Le Corbusier 
44.	Észak-Európa építészete a 20. században – Lars Sonck, Eliel Saarinen, Alvar Aalto
45.	 Építészet a 20. század második felében – Robert Venturi, Kenzo Tange, James Stirling 
46.	A klasszicizmus építészete Magyarországon – Péchy Mihály, Pollack Mihály, Hild József 
47.	A romantika és historizmus építészete Magyarországon – Feszl Frigyes, Ybl Miklós, Steindl Imre 
48.	A századforduló építészete Magyarországon – Lechner Ödön, Lajta Béla, Medgyaszay István 
49.	Két világháború közötti építészet Magyarországon – Wälder Gyula, Molnár Farkas, Fischer József 
50.	1945 utáni építészet Magyarországon – Finta József, Csete György, Makovecz Imre